Oppdatert
Neste oppdatering
Foreløpig ikke fastsatt
Nøkkeltall
277 400
kroner gjennomsnittlig næringsinntekt
2019 | |||
---|---|---|---|
I alt | Næring | Lønn og pensjon | |
Antall personlig næringsdrivende (personer) | 319 589 | 117 211 | 202 378 |
Bruttoinntekt (kr) | 702 500 | 788 100 | 652 900 |
Næringsinntekt (kr) | 277 400 | 649 300 | 61 900 |
Lønn og pensjon (kr) | 365 600 | 78 000 | 532 200 |
Kapitalinntekter (kr) | 58 100 | 57 800 | 58 300 |
Utlignet skatt (kr) | 205 600 | 261 000 | 173 500 |
Se utvalgte tabeller fra denne statistikken
Tabell 1
Inntekter og fradrag for personlig næringsdrivende etter hovedinntektens art. Gjennomsnittlig inntekt i kroner.
2019 | |||
---|---|---|---|
I alt | Næring | Lønn og pensjon | |
1Negative beløp er nullstilt fra og med 2014 | |||
Bruttoinntekt (kr) | 702 500 | 788 100 | 652 900 |
Personinntekt lønn, uføretrygd og pensjon (kr) | 365 600 | 78 000 | 532 200 |
Næringsinntekt (kr) | 277 400 | 649 300 | 61 900 |
Kapitalinntekter (kr) | 58 100 | 57 800 | 58 300 |
Inntektsfradrag (kr) | 173 900 | 157 200 | 183 500 |
Jordbruksfradrag (kr) | 9 800 | 18 100 | 5 000 |
Underskudd i næring (kr) | 13 500 | 12 200 | 14 300 |
Framførbart underskudd (kr) | 11 200 | 18 800 | 6 900 |
Renteutgifter (kr) | 49 900 | 60 100 | 43 900 |
Alminnelig inntekt etter særfradrag (kr)1 | 568 300 | 708 000 | 487 400 |
Personinntekt (kr) | 600 400 | 628 600 | 584 200 |
Personinntekt lønn, uføretrygd, pensjon (kr) | 365 600 | 78 000 | 532 200 |
Personinntekt næring (kr) | 234 800 | 550 600 | 52 000 |
Utlignet skatt (kr) | 205 600 | 261 000 | 173 500 |
Antall personlig næringsdrivende (personer) | 319 589 | 117 211 | 202 378 |
Tabell 2
Resultatregnskap for personlig næringsdrivende i enkeltpersonsforetak med hovedinntekt fra næringsvirksomhet, utvalgte næringer. Gjennomsnitt i kroner.
2019 | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Alle næringer | Primærnæring, i alt | Elektrisk installasjonsarbeid | VVS-arbeid | Snekkerarbeid | Malerarbeid | Varehandel, reparasjon av motorvogner | Legetjenester | |
Driftsinntekter | 1 431 000 | 2 130 000 | 1 262 600 | 1 692 500 | 1 074 700 | 1 054 100 | 2 530 200 | 2 109 900 |
Salgsinntekter | 1 174 600 | 1 590 800 | 1 204 500 | 1 655 200 | 1 041 500 | 1 043 500 | 2 395 400 | 889 400 |
Leieinntekter | 40 400 | 108 200 | 18 400 | 18 000 | 9 300 | 3 400 | 16 200 | 12 300 |
Driftskostnader | 857 000 | 1 607 700 | 654 600 | 1 008 200 | 581 200 | 530 900 | 2 066 800 | 747 700 |
Varekostnader | 263 400 | 566 200 | 289 400 | 565 300 | 224 900 | 151 400 | 1 378 600 | 19 800 |
Lønnskostnader | 112 300 | 114 700 | 86 100 | 81 100 | 74 100 | 122 800 | 225 400 | 52 000 |
Kontorkostnader | 82 200 | 43 100 | 35 500 | 36 200 | 21 200 | 19 900 | 113 700 | 436 500 |
Leie maskiner, inventar og transportmidler | 39 900 | 109 100 | 15 700 | 17 900 | 13 400 | 11 700 | 17 600 | 29 400 |
Bilkostnader | 41 800 | 29 300 | 35 800 | 52 000 | 30 100 | 28 900 | 25 900 | 2 000 |
Reperasjon og vedlikehold | 45 700 | 168 100 | 10 400 | 10 600 | 11 500 | 3 000 | 18 100 | 3 000 |
Av- og nedskrivninger | 59 100 | 163 800 | 29 000 | 36 300 | 26 500 | 18 000 | 27 100 | 33 900 |
Driftsresultat | 574 000 | 522 300 | 608 000 | 684 300 | 493 600 | 523 200 | 463 300 | 1 362 200 |
Antall observasjoner | 92 858 | 19 230 | 299 | 504 | 2 527 | 1 001 | 4 229 | 4 648 |
Tabell 3
Resultatregnskap for personlig næringsdrivende i enkeltpersonsforetak, etter hovedinntektens art. Gjennomsnitt i kroner.
2019 | |||
---|---|---|---|
I alt | Næring | Lønn og pensjon | |
Driftsinntekter | 758 700 | 1 431 000 | 280 400 |
Salgsinntekter | 611 400 | 1 174 600 | 210 700 |
Leieinntekter | 30 000 | 40 400 | 22 500 |
Driftskostnader | 486 500 | 857 000 | 223 000 |
Varekostnader | 143 200 | 263 400 | 57 700 |
Lønnskostnader | 55 200 | 112 300 | 14 600 |
Kontorkostnader | 45 200 | 82 200 | 18 900 |
Leie maskiner, inventar og transportmidler | 21 800 | 39 900 | 9 000 |
Bilkostander | 22 600 | 41 800 | 8 900 |
Reperasjon og vedlikehold | 30 900 | 45 700 | 20 400 |
Av- og nedskrivninger | 37 700 | 59 100 | 22 600 |
Driftsresultat | 272 100 | 574 000 | 57 500 |
Antall observasjoner | 223 412 | 92 858 | 130 554 |
Om statistikken
Skattestatistikk for personlig næringsdrivende gir en oversikt over inntekter, fradrag og skatt fordelt etter om hovedinntekten kommer fra næring eller lønn/pensjon. I tillegg gis en oversikt over resultatregnskapet for de personlig næringsdrivende som driver enkeltpersonforetak. Disse dekker fra og med 2015 alle med omsetning over 50 000 kroner, som plikter å levere elektronisk næringsoppgave. Vi har ikke detaljerte skatteopplysninger for de som er fastsatt ved skjønn. Statistikken bygger på uttrekk av data fra Skatteetaten.
Definisjoner
-
Foretaksmodellen
ble innført f.o.m. 1.1.2006, og erstatter delingsmodellen. Personlig næringsdrivende i enkeltpersonforetak skal fortsatt skattlegges ved opptjening. Foretaksmodellen går ut på å skattlegge avkastningen utover et skjermingsfradrag som personinntekt.
Bruttoinntekt
Omfatter lønnsinntekter, næringsinntekter, pensjoner og kapitalinntekter.
Personinntekt lønn og pensjon
Omfatter summen av personinntekt lønn og personinntekt pensjon.
Næringsinntekt
Skattemessig overskudd fra næringsvirksomhet.
Kapitalinntekter
Kapitalinntekter omfatter renteinntekter, aksjeutbytte (både skattepliktig og skattefritt), realisasjonsgevinster og andre kapitalinntekter i løpet av kalenderåret.
Inntekt av fast eiendom
Inntekt ved utleie av fast eiendom utenfor næringsvirksomhet.
Inntektsfradrag
Sum fradrag i tilknytning til arbeid, næringsaktivitet samt ulike kapitalkostnader.
Minstefradrag
Fradrag i arbeidsinntekter og pensjoner som andel av inntekten (begrenset oppad) eller som faktisk dokumenterte kostnader i tilknytning til arbeidsinntekter.
Jordbruksfradrag
Særskilt fradrag i inntekten knyttet til jordbruket hvor bestemte vilkår om boplikt og produksjon av jordbruksprodukter er oppfylt.
Underskudd i næring og utleie av fast eiendom
Skattemessig underskudd fra næringsvirksomhet og underskudd ved utleie av fast eiendom utenfor næringsvirksomhet.
Framførbart underskudd
Omfatter negativ alminnelig inntekt fra tidligere år.
Renteutgifter
Renter av gjeld til norske og utenlandske fordringshavere og andel av boligselskapsutgifter.
Alminnelig inntekt etter særfradrag
Beregningsgrunnlag for kommune-, fylkes- og fellesskatt.
Personinntekt
Omfatter lønn, pensjoner og beregnet inntekt fra næringsvirksomhet som tilskrives eierens arbeidsinnsats. Beregningsgrunnlag for trygdeavgift og toppskatt/trinnskatt.
Personinntekt næring
Sum beregnet inntekt fra næringsvirksomhet som tilskrives eierens arbeidsinnsats. Beregningsgrunnlag for trygdeavgift og toppskatt/trinnskatt.
Utlignet skatt
Sum inntekts- og formuesskatt til kommune, fylke og stat, samt medlemsavgifter til folketrygden.
Driftsinntekter
Samlede inntekter fra virksomhetens ordinære aktiviteter, med unntak av finansielle inntekter.
Salgsinntekter
Salgsinntekter og uttak fra næring.
Leieinntekter
Leieinntekt fra fast eiendom, rettigheter og annet.
Driftskostnader
Samlede kostnader for virksomhetens ordinære aktiviteter, med unntak av finansielle kostnader.
Varekostnader
Kostnader som påløper ved kjøp og tilvirkning av varer.
Lønnskostnader
Lønn, honorarer, feriepenger, arbeidsgiveravgift og pensjonskostnader.
Kontorkostnader
Utgifter til leie av lokaler, samt utgifter til lys, varme, renovasjon, vann, avløp, renhold, telefon, porto mv.
Bilkostnader
Utgifter til bilhold i næring, inkludert godtgjørelse for bruk av privat bil i næringen. Eventuell privat bruk av yrkesbil trekkes fra.
Av- og nedskrivninger
Av- og nedskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler.
Driftsresultat
Resultatet av ordinære aktiviteter, med unntak av finansielle inntekter og kostnader.
Grunnlag for beregning av personinntekt
Næringsinntekten korrigeres for ulike kapitalinntekter og utgifter og gir grunnlag for beregning av personinntekten.
Skjermingsfradrag
Personinntekten kan reduseres med et beløp som tilsvarer kapitalens risikofrie avkastning. Fradraget beregnes ved å multiplisere skjermingsgrunnlag eller verdien av eiendelene fratrukket gjelden med skjermingsrenten.
Skjermingsgrunnlag
er nettoverdien av de driftsmidlene som har virket i virksomhet.
Skjermingsrente
brukes for å regne ut skattefri del av utbytte fra aksjeselskap til personlige aksjonærer og utdelinger fra deltakerlignede selskaper til personlig deltaker, samt for å regne ut fradrag for skjerming i personinntekten for enkeltpersonforetak.
Lønnsfradrag
Beregnet personinntekt skal reduseres med et lønnsfradrag dersom det er ansatte lønnstakere i virksomheten. Lønnsfradraget kan ikke bringe beregnet personinntekt og lønn fra foretaket for hver enkelt aktiv eier under et grensebeløp som fastsettes årlig, og kan heller ikke bringe beregnet personinntekt under null eller øke negativ beregnet personinntekt. Lønnsfradraget er fjernet fra og med 2012.
Fremførbar personinntekt fra tidligere år
Negativ beregnet personinntekt fra tidligere inntektsår, kan føres til fradrag i årets beregnede personinntekt. Dette kan gjøres uavhengig av om årets beregnede personinntekt er positiv eller negativ.
Fremførbar personinntekt
Negativ beregnet personinntekt i næring som er fremførbar mot senere års positive personinntekt i næring
Personlig næringsdrivende
er definert som en person som driver næringsvirksomhet for egen regning og risiko, og som er pliktig til å dokumentere næringsinntekt som vedlegg til skateemelding.
Personlig næringsdrivendes virksomhet
må skilles klart fra den personlig næringsdrivende som individ. En personlig næringsdrivende kan drive en eller flere virksomheter, og en virksomhet kan drives av en eller flere personlig næringsdrivende (sameie/samdrift/ansvarlig selskap). Statistikken gir tall for både den personlig næringsdrivende og for næringsvirksomheten.
Hovedinntektens art
viser hvilken type inntekt som gir det største bidraget til den næringsdrivendes samlede inntekter. Hovedinntektens art påvirkes ikke av arbeidstid som næringsdrivende eller lønnsmottaker. Inndelingen i hovedinntektens art fører til at næringsdrivende personer som har størstedelen av sin inntekt som lønn og/eller pensjon, blir gruppert som hovedinntektens art lønn/pensjon. Næringsdrivende med hovedinntekt fra næring blir gruppert som vist i avsnittet standard klassifikasjoner.
Delingsmodellen
vil si bestemmelsene (modellen) for beregning av personinntekt fra næring. Modellen kommer til anvendelse for personlig næringsdrivende og aktive aksjonærer i aksjeselskap. Også personer som er deltakere i deltakerlignende selskaper (ansvarlig selskap, kommandittselskap og lignende) omfattes av delingsmodellen. Modellen er f.o.m. 1.1.2006 erstattet av foretaksmodellen.
Kapitalavkastningsgrunnlag
er en verdifastsettelse av eiendelene som inngår i virksomheten. Eiendelenes verdi kan fastsettes etter ulike prinsipper, blant annet skattemessig verdi og regnskapsmessig verdi. Ut fra kapitalavkastningsgrunnlaget beregnes den delen av inntekten som tilskrives avkastning på investert kapital (kapitalavkastningen). Beregningen foretas med en kapitalavkastningsrate som vedtas for hvert inntektsår. Resterende inntekt karakteriseres som beregnet personinntekt (se ovenfor).
-
Næring bestemmes i hovedsak ut fra hvilken næring foretaket til innehaver/deltakeren har ifølge SSBs virksomhets- og foretaksregister. Næringsgruppene som brukes i statistikken finnes på Standard for næringsgruppering eller på Standard for Næringsgruppering i STABAS .
Administrative opplysninger
-
Seksjon for inntekts- og levekårsstatistikk
-
Nasjonalt nivå
-
Hyppighet: årlig.
Aktualitet: statistikken frigis ca. 50 uker etter referansesåret.
-
Ikke relevant.
-
Statistikkfiler med data fra selvangivelse/skattemelding, avskrivningsskjemaer, skjema for beregning av personinntekt, gevinst- og tapskonto og næringsoppgaven som har gått gjennom koplings- og estimeringsprogrammer blir lagret.
Bakgrunn
-
Undersøkelsen viser skattesystemets virkemåte for personlige næringsdrivende. Statistikken gir opplysninger om personlig næringsdrivendes bakgrunnstall for fastsettelse av skattbar inntekt. Her kan nevnes driftsinntekter og driftskostnader fra næringsoppgaven, opplysninger om avskrivninger og avskrivningsgrunnlag fra avskrivningsskjema og opplysninger om grunnlag for personinntekt og kapitalavkastningen fra personinntektsskjema.
Undersøkelsen har vært gjennomført årlig fra inntektsåret 1991 på oppdrag for Finansdepartementet.
-
Sentrale brukere er Finansdepartementet og forskningsvirksomheten i Statistisk sentralbyrå. Data fra undersøkelsen inngår i skattemodeller og benyttes til skatteforskning, fordelingsanalyser og ulike analyser av skattemodeller. I tillegg utnyttes dataene i Nasjonalregnskapet om næringsvirksomhet i husholdningssektoren.
-
Ingen eksterne brukere har tilgang til statistikk før den er publisert samtidig for alle kl. 08.00 på ssb.no etter forhåndsvarsling senest tre måneder før i Statistikkalenderen. Dette er et av de viktigste prinsippene i SSB for å sikre likebehandling av brukerne.
-
Statistikken har sammenheng med Skattestatistikk for personer .
-
Statistikkloven §§ 2-1, 3-2 (adm. edb-systemer).
-
Ikke relevant.
Produksjon
-
Populasjonen er alle fysiske personer som driver næringsvirksomhet for egen regning og risiko. Selvangivelsesstatistikken angir populasjonen ved alle personer som har næringsinntekt, underskudd fra næring og/eller beregnet personinntekt fra næringsvirksomhet. Tabellene skiller mellom personlig næringsdrivende som personer og som enkeltpersonsforetak.
Fra og med 2004 omfatter frigitt statistikk næringsdrivende som er bosatt i Norge og har fylt 17 år pr 31/12 i undersøkelsesåret.
-
Statistikken bygger på et uttrekk fra Skatteetatens register over fastsetting av formues- og inntektsskatt for personer. Uttrekket er hentet ut etter ordinær skattefastsettelse.
F.o.m. inntektsåret 2009 har det vært en større omlegging til nytt system for ligning i Skatteetaten, noe som kan ha påvirket sammenlignbarhet med tidligere årganger.
Næringsfordelingen bygger på data fra virksomhets- og foretaksregisteret (VoF). T.o.m. inntektsåret 2007 er det næringsstandarden SN2002 som er gjeldende. F.o.m. inntektsåret 2008 brukes SN2007 (Standard for næringsgruppering).
Fra og med inntektsåret 2009 ble det innført fritak for å levere næringsoppgave som vedlegg til selvangivelsen for enkeltpersonforetak med brutto driftsinntekter som ikke overstiger 50 000 kroner.
Utvalget omfatter fra 2003 alle næringsdrivende som har levert ligningsopplysninger elektronisk ved hjelp av Altinn.
Obligatorisk elektronisk levering av næringsoppgave fra og med 2015
Fra og med inntektsåret 2015 måtte alle næringsdrivende levere ligningsopplysninger elektronisk. Samtidig med at Skatteetaten påla elektronisk innlevering laget de også en forenklet innrapporteringsløsning for næringsdrivende med enkle skatteforhold.
Inntektsstatistikk for personlig næringsdrivende hadde frem til da vært en utvalgsundersøkelse hvor elektronisk innleverte ligningsopplysninger ble vektet for å gi tall for personlig næringsdrivende i enkeltpersonforetak. Da vi fikk tilgang til alle innleverte næringsoppgaver elektronisk, ble resultatregnskapet for enkeltpersonforetak bygget på en tilnærmet fulltelling, da med unntak av de som ikke er pliktig å levere næringsoppgave på grunn av lav omsetning og fastsatt ved skjønn. Denne endringen kompliserer dermed direkte sammenligninger med tidligere år. Vi kunne blant annet se en betydelig økning på over 10 prosent i leverte næringsoppgaver innen kultur, underholdning og fritid, undervisning og informasjon og kommunikasjon.
-
Datainnsamlingen finner sted ved at Statistisk sentralbyrå mottar et uttrekk (to fra og med 2015) fra Skattedirektoratet. Fram til og med 2008 ble dataene mottatt fra SLN, System for Ligning av Næringsdrivende. Fra og med 2009 er dette utvidet til å gjelde alle personer. Uttrekket hentes da fra SL, System for Ligning. Fra og med 2015 hentes i tillegg data parallelt fra systemet for forenklet rapporteringsløsning.
Det blir foretatt en rekke kontroller og rettinger for å sikre konsistens i datamaterialet. Det foretas kontroller for å sikre sammenhenger innen ett enkelt skjema, mellom hovedskjema og tilleggsskjema og for å avdekke dubletter og mangelfull innrapportering. Hoveddelen av kontroll og retting foregår ved hjelp av maskinelle rutiner.
Utvalget er vektet (til og med 2014-tall, se under), og stratifisert ut i fra hovedinntektens art, næring, alder og næringsinntektens størrelse. Beregning av vekter for 2002 og tidligere er beskrevet nærmere i Notater 2001/66: Oddbjørn Haugen, Utrekning av vekter til inntekts- og formuesundersøkingane 1999. Estimeringsopplegget har som mål å gi et bilde av strukturen den bestemte årgangen og er ikke utviklet for å gi sammenhengende tidsserier.
De aller fleste beløp er omregnet til personnivå. Når det gjelder poster fra næringsoppgaven og personinntektsskjema så omfatter beløpet den samlede virksomheten, selv om deler av beløpet er en del av ektefellens beskatningsgrunnlag.
-
Ikke relevant
-
Ikke relevant
-
Statistikken er stort sett sammenlignbar fra 1992-2002. Mindre endringer i skattereglene i perioden, påvirker datagrunnlaget og dermed kontinuiteten i statistikken. I 2003 ble det foretatt omfattende endringer i skjemaene som dokumenterer ligningsopplysningen til den næringsdrivende. Blant annet skulle næringsdrivende innen primærnæring tidligere levere særskilte næringsoppgaver. Nå skal de aller fleste næringsdrivende levere samme type næringsoppgave og kun en oppgave pr. person. En del poster ble også flyttet til nye skjema. Samme år ble det foretatt endringer i SSBs innhenting av data. Tidligere ble det innhentet data for et utvalg på 5 000 næringsdrivende, mens fra 2003 ble det benyttet data for alle som leverte ligningsopplysninger elektronisk (i underkant av 100 000 næringsdrivende i 2003). Fra og med 2004 ble Transport og kommunikasjon skilt ut fra frie yrker som egen næringsgruppe. Fra samme år ble også næringsdrivende som ikke kunne næringsplasseres holdt utenfor frie yrker. Det ble også i 2004 foretatt endringer på ligningsskjemaene som påvirker sammenlignbarheten mot tidligere år. Fra og med 2008 benyttes ny næringsstandard SN2007, noe som medfører et brudd i tidsserien for næringsgruppene.
Fra 2012 ble trygdeavgift for jordbruk, skogbruk og reindrift endret til samme sats som annen næringsdrift. Ligningen kunne da ikke som tidligere skille mellom hovedinntekt fra primærnæring og annen næring, men kun om inntekten til den næringsdrivende i hovedsak er fra: 1) lønn og pensjon 2) næring
Nøyaktighet og pålitelighet
-
Primærdataene er hentet fra skattemeldingen og vedlegg til denne (skjema for beregning av personinntekt, næringsoppgaven, avskrivingsskjema m. fl.). Skjemaene kan inneholde feil ved at den enkelte skattyter fyller ut skjemaene på gal måte. En rekke av feilene blir oppdaget og rettet av Skatteetaten, men feil som ikke er av praktisk betydning for selve fastsettingen, blir i liten grad rettet.
Feil ved kvalitetssikring og bearbeiding av dataene kan forekomme. Det kan være kodefeil, revisjonsfeil, feil i data-behandling etc.
Frafallet kan skyldes svært dårlig konsistens på opplysningene eller at det mangler viktige data. Dette gjelder svært få enheter.
Varians Alle utvalgsundersøkelser er beheftet med usikkerhet. Generelt blir resultatene mer usikre jo færre observasjoner de er basert på. Grupper som er basert på relativt få observasjoner vil være påvirket av ekstreme observasjoner, det vil si observasjoner som avviker sterkt fra gjennomsnittet. Denne feilkilden elimineres f.o.m. inntektsåret 2015 på grunn av obligatorisk elektronisk innlevering.
Skjevhet Utvalget omfatter alle næringsdrivende som har levert skatteopplysninger elektronisk gjennom Altinn. Fra 2015 er alle skatteytere pålagt å levere elektronisk, og utvalget er nå en tilnærmet fulltelling. Vi har ikke detaljerte skatteopplysninger for de som er fastsatt ved skjønn og de med omsetning under 50 000 kroner må ikke levere næringsoppgave. De med omsetning under 50 000 kroner som har levert næringsoppgave, er inkludert i datagrunnlaget.
Registerfeil Kvaliteten på de påkoblede data fra administrative registre har betydning for kvaliteten på det ferdige resultat.
De publiserte tallene tar ikke hensyn til at enkelte beløp kan bli endret etter innhenting av data. Årsaken til slike endringer kan være klager, eller at skattemyndighetene selv oppdager feil.
-
Ikke relevant
Relevant dokumentasjon
- Inntekt, skatt og overføringer 1999. Notater (028)
- Inntekt, skatt og overføringer 2001. Notater (045)
- Inntekt, skatt og overføringer 2003. Notater (062)
- Inntekt, skatt og overføringer 2005. Notater (077)
- Inntekt, skatt og overføringer 2007. Notater (097)
- NOT 99/77 Inntekts- og formuesundersøkelsen for personlig næringsdrivende 1996. Dokumentasjon
- Utrekning av vekter til inntekts- og formuesundersøkingane 1998. Notater (2000/61)
- Utrekning av vekter til inntekts- og formuesundersøkingane 1999. Notater (2001/66)
Analyser, artikler og publikasjoner
![Fortsatt vekst i næringsinntekten](/inntekt-og-forbruk/statistikker/ifpn/_image/334965.png?_encoded=2f66666666666678302f35382f29303831202c303932286b636f6c62656c616373&_ts=16097c930a8)
Fortsatt vekst i næringsinntekten
Publisert 18. mars 2021Personlig næringsdrivende hadde en gjennomsnittlig næringsinntekt på 277 000 kroner i 2019. Dette er en økning på 8 000 kroner eller 3 prosent fra året før.
Les artikkelen